![BigGreen :D](./images/smilies/icon_e_biggrin.gif)
Plūdės
Re: Plūdės
ne nemunelines o visos nemunines cia ![BigGreen :D](./images/smilies/icon_e_biggrin.gif)
![BigGreen :D](./images/smilies/icon_e_biggrin.gif)
Re: Plūdės
Cia kalba eina apie srovine 11 gr.plude......vagleris tik stojakiniam vandeniui tinkaskwazi wrote:o ne geriau butu vagleri tolimiems?Justas wrote:tolimiems uzmetimams MIKADO 11 gmylimiausia plude
![BigGreen :D](./images/smilies/icon_e_biggrin.gif)
![Wink ;)](./images/smilies/icon_e_wink.gif)
Re: Plūdės
upe ar stovintis vanduo?
stovinciam vandeni lengviau, darai biski didesni gyli, kad blude gulscia butu arba is vis atsigulus ir nuo vejo valo itempimo, kad atsistotu ir stengiesi kuo auksciau meskere iskelt ant stovelio, kad kuo maziau kabintusi valas su vandeniu
upeje biski sunkiau, jei srove ir vejas i ta puse eina,
bet galima biski sunkesne plude uzdet ir taip pat meskere ant stovelio auksciau kelt,
arba imt vieta, kad mesti istrizai pasroviui.
su valo paskandinimu tai daug daugiau problemu,
pradziai kol ji paskandini,
o antra kad ir paskandinta vala kita kart nesa, dazniausiai pries bangavima stovinciam vandeni![yes :yes:](./images/smilies/yes4.gif)
stovinciam vandeni lengviau, darai biski didesni gyli, kad blude gulscia butu arba is vis atsigulus ir nuo vejo valo itempimo, kad atsistotu ir stengiesi kuo auksciau meskere iskelt ant stovelio, kad kuo maziau kabintusi valas su vandeniu
![yes :yes:](./images/smilies/yes4.gif)
upeje biski sunkiau, jei srove ir vejas i ta puse eina,
bet galima biski sunkesne plude uzdet ir taip pat meskere ant stovelio auksciau kelt,
arba imt vieta, kad mesti istrizai pasroviui.
su valo paskandinimu tai daug daugiau problemu,
pradziai kol ji paskandini,
o antra kad ir paskandinta vala kita kart nesa, dazniausiai pries bangavima stovinciam vandeni
![yes :yes:](./images/smilies/yes4.gif)
Re: Plūdės
Umbro, nepyk, bet ar bent jau skaitei ko Mixas klausė. Kalba eina apie tolimus metimus, t.y. naudojant match tipo meškerę ir wagler plūdes. Stovinčiam vandenį plūdei esant už 40 metrų joks koto kėlimas į viršų nepadės, o pūstelėjus vėjui valas išsilenks kaip burė.
Vienintelis būdas pristabdyti plūdės judėjimą yra skęstančio valo naudojimas ir jo skandinimas kišant meškerės galą į vandenį ir prisukant valą. Kol kas niekas geriau nesugalvojo. O jei gaudai nuo dugno, tai kontrolinį nediduką svarelį leisk ant dugno. Plūdės jautrumas šiek tiek sumažės, bet bent jau laikysi masalą jaukinimo vietoje ir matysi kibimus.
Markerių geriausia ieškoti kanceliarinių prekių parduotuvėse. Nusinešk valo gabalą ir pabandyk tuos vadinamus "permanentinius", kurie po uždažymo nenusitrina. Spec. markeriai, tokių firmų kaip "Sensas" kainuoja lyg ir apie 40 Lt, yra, pvz. Kaune, Salmolitoje. Kanceliarinėse prekėse rasi iki 15 Lt, kokybė bus ta pati.
Vienintelis būdas pristabdyti plūdės judėjimą yra skęstančio valo naudojimas ir jo skandinimas kišant meškerės galą į vandenį ir prisukant valą. Kol kas niekas geriau nesugalvojo. O jei gaudai nuo dugno, tai kontrolinį nediduką svarelį leisk ant dugno. Plūdės jautrumas šiek tiek sumažės, bet bent jau laikysi masalą jaukinimo vietoje ir matysi kibimus.
Markerių geriausia ieškoti kanceliarinių prekių parduotuvėse. Nusinešk valo gabalą ir pabandyk tuos vadinamus "permanentinius", kurie po uždažymo nenusitrina. Spec. markeriai, tokių firmų kaip "Sensas" kainuoja lyg ir apie 40 Lt, yra, pvz. Kaune, Salmolitoje. Kanceliarinėse prekėse rasi iki 15 Lt, kokybė bus ta pati.
- Supernatural
- Posts: 424
- Joined: 19 Apr 2009, 16:32
- Miestas: Šiauliai
Re: Plūdės
Jo, turi būt "sinking". Dar mačiau rusai specialius purškalus naudoja - tipo nuriebina valą. O kaži jei protingai atskiedus kokį "Fairy" ir pabandžius ant ritės užpurkšt? Gal nepažeistų valo?
Re: Plūdės
tai pas mane klausymas is kart ir buvo, upe ar stovintis vanduo,Mike wrote:Umbro, nepyk, bet ar bent jau skaitei ko Mixas klausė. Kalba eina apie tolimus metimus, t.y. naudojant match tipo meškerę ir wagler plūdes. Stovinčiam vandenį plūdei esant už 40 metrų joks koto kėlimas į viršų nepadės, o pūstelėjus vėjui valas išsilenks kaip burė.
Vienintelis būdas pristabdyti plūdės judėjimą yra skęstančio valo naudojimas ir jo skandinimas kišant meškerės galą į vandenį ir prisukant valą. Kol kas niekas geriau nesugalvojo. O jei gaudai nuo dugno, tai kontrolinį nediduką svarelį leisk ant dugno. Plūdės jautrumas šiek tiek sumažės, bet bent jau laikysi masalą jaukinimo vietoje ir matysi kibimus.
Markerių geriausia ieškoti kanceliarinių prekių parduotuvėse. Nusinešk valo gabalą ir pabandyk tuos vadinamus "permanentinius", kurie po uždažymo nenusitrina. Spec. markeriai, tokių firmų kaip "Sensas" kainuoja lyg ir apie 40 Lt, yra, pvz. Kaune, Salmolitoje. Kanceliarinėse prekėse rasi iki 15 Lt, kokybė bus ta pati.
o apie uzmetimo toli net nebuvo kalbama,
tai is praktikos emiau nevezy, kaip jame zvejodavau viduryje, kada tas nervuojantis planktonas plaukdavo kaip paklode
![yes :yes:](./images/smilies/yes4.gif)
Re: Plūdės
mixas wrote:eee umbro, planktonas ir šoninis vėjas su pasekmėmis skiriasi, o šiaip minėjau kad tolimais atstumais
![Wink ;)](./images/smilies/icon_e_wink.gif)
su planktonu dar sunkiau nei su veju
![yes :yes:](./images/smilies/yes4.gif)
kaip tsakant emiau is kart jauti uz ragu
![Wink ;)](./images/smilies/icon_e_wink.gif)
Re: Plūdės
O kokiais dazais geriausia dazyti pludes (is juros putos, naturalios, ne pakavimo)
?
![BigGreen :D](./images/smilies/icon_e_biggrin.gif)
- Supernatural
- Posts: 424
- Joined: 19 Apr 2009, 16:32
- Miestas: Šiauliai
Re: Plūdės
Aš kažkada plunksnines plūdes mamos nagų laku dabindavau.
Vandeniui atspariais dažais, kuom daugiau.
![BigGreen :D](./images/smilies/icon_e_biggrin.gif)
Re: Plūdės
Ei as nusipirkau is norfos plude 8gr ir nepastebejau kad ji su svoriu, prie zvejybos pastebejau bet jin kazkokia keista uzmetu ir jos beveik nesimato koks puse cm tik virs vanddens kyso, arba stipriau uzmetus ji visa buna panirus kury laika ar taip turi but ar kokios jos brokuotos.
Re: Plūdės
Tiesiog jau buvo sestadienio vakaras, o ant rytojaus planavau zvejybon, o jau nusipirkt nieks nedirba tuomet lieka prekybos centrai
.
![BigGreen :D](./images/smilies/icon_e_biggrin.gif)
Re: Plūdės
Baik su norfinėm plūdėm, ir užmiršk kelią ten prie "žūklės" įrankių stendo. Jau geriau gaminsiuosi plūdes pats...gince wrote:Tiesiog jau buvo sestadienio vakaras, o ant rytojaus planavau zvejybon, o jau nusipirkt nieks nedirba tuomet lieka prekybos centrai.
![Wink ;)](./images/smilies/icon_e_wink.gif)
Re: Plūdės
sveiki, gal kas nors esate uzmate kur vilniuje yra GUT-MIX pludziu (slankiojanciu) pirkti?
Re: Plūdės
O be reikalo, jei nesi mėginęs žvejot su "firminiais" jaukais - nežinai skirtumo...Justas wrote:tiesa, pasaro pasiimu nes man firminiai pasarai nera rodiklis ir ju nepripazystu.
![Wink ;)](./images/smilies/icon_e_wink.gif)
Re: Plūdės
Esu ir aš kažkada paprašes draugo, kad važiuodamas link manęs kokia sunkesnę plūdę nugriebtų, nes pas mane visos iki 4 g buvo. Jis taupydamas laiką pirkdamasgince wrote:Ei as nusipirkau is norfos plude 8gr ir nepastebejau kad ji su svoriu, prie zvejybos pastebejau bet jin kazkokia keista uzmetu ir jos beveik nesimato koks puse cm tik virs vanddens kyso, arba stipriau uzmetus ji visa buna panirus kury laika ar taip turi but ar kokios jos brokuotos.
![i sveikata :isveikata:](./images/smilies/drinks.gif)
![Shocked :shock:](./images/smilies/icon_eek.gif)
![Rolling Eyes :roll:](./images/smilies/icon_rolleyes.gif)
![BigGreen :D](./images/smilies/icon_e_biggrin.gif)
Re: Plūdės
sveiki, norėjau paklausti, gal kas naudojat CLARUSSO CAPRI plūdikes, kokie būtu atsiliepimai?
Re: Plūdės
Su bet kuria virš 10 g svorio. Valas - 0,2. Svarbiausia, kad įžiūrėtumdaxidas wrote:Su kuria plude is cralusso rocket serijos pavyktu numesti apie 50m.
http://cralusso.com/en/products/waggler ... 06-rocket/
http://cralusso.com/en/products/waggler ... 9-velence/
http://cralusso.com/en/products/waggler ... et-pellet/
http://cralusso.com/en/products/waggler ... ket-light/
Kiek g. ir kokio storio valo reiketu?
![Smile :)](./images/smilies/icon_e_smile.gif)
Re: Plūdės
...šiek tiek pradžiamokslio:
Plūdės
Viena pagrindinių plūdinės meškerės dalių – kibimo signalizatorius, t. y. plūdė. Nuo seniausių laikų plūdės buvo gaminamos įvairių itin lengvų parankinių medžiagų: storos medžių žievės, plunksnų ir tuščiavidurių įvairių augalų stiebelių. Vėliau medžių, dažniausiai storą pušų žievę, pakeitė kamštis (t. y. kamštinio ąžuolo žievė), dar vėliau – dukart už kamštį lengvesnė, itin lengvai apdirbama, Pietų Amerikoje augančių, balzos medžių mediena.
Tam, kad būtų lengviau įsivaizduoti plūdžių sandaros ypatumus – pateikiama dviejų skirtingų plūdžių – kairėje – „Waggler“ tipo plūdė, skirta žvejoti stovinčio vandens telkiniuose palaidyne (t. y. meškere su rite), dešinėje – plūdė naudojama žūklei sportine meškere tiek stovinčio, tiek ir tekančio vandens telkiniuose, sandaros schema. a – antena. „Waggler“ tipo plūdėms (kairėje) antenos tradiciškai gamintos iš povo plunksnos stiebo, tačiau šiais laikais jos gaminamos ir iš pigesnės, mechaniškai atsparesnės, bet mažesnio plūdrumo žaliavos – sarkandos nendrės (lot. – Saccharum Spontaneum), augančios Indijoje ir ten naudojamos krepšių pynimui, stiebelių. Prasidėjus sintetinių medžiagų erai, „vaglerių“ antenas imta gaminti iš skaidrios plastmasės.
Srovinių ir sportinių plūdžių antenos šiuo metu gaminamos iš plastmasės. Anksčiau – jos gamintos iš plonų plunksnų stiebelių (pvz. varnos plunksnos), vėliau – iš skaldyto bambuko stiebelių.
b – plūdės korpusas. Abiejų tipų plūdžių korpusai pradžioje gaminti iš storos medžio žievės, kamščio. Vėliau – drožiami ir liejami iš putplasčio, o šiuo metu dažniausiai gaminami iš balzos. Plūdės korpusas – didžiausias jos keliamosios galios šaltinis. Tiesa, klasikinės „Waggler“ tipo plūdės, net ir be korpuso turi nemažą keliamąją galią, todėl, tokio tipo plūdėms, korpusas yra tik papildomos keliamosios galios šaltinis.
c – kilis. Tai, dažniausiai, plūdžių, skirtų žvejoti srovėje, atributas. Kadaise, kai plūdės buvo gaminamos tiesiog perveriant iš žievės ar kamščio išdrožtą ir kiaurai pragręžtą plūdės korpusą norimo storio ir dydžio plunksnos stiebeliu, kiliu vadinta visa stiebelio dalis esanti žemiau plūdės korpuso. Šiuo metu plūdžių kiliai, priklausomai nuo plūdės paskirties ir susiklosčiusių tradicijų, gaminami iš įvairių medžiagų: bambuko, vielos, anglies pluošto strypelių. Plūdės kilis dažniausiai (išskyrus tuos atvejus, kai gaminamas iš vielos) dažniausiai neturi įtakos plūdės plūdrumui, tačiau didina plūdės stabilumą srovėje. Atskirais atvejais, kai gaminamos plūdės, pritaikytos žvejoti itin stiprioje srovėje, vandens verpetuose, joms gaminami kiliai iš sunkesnės nei plieninė vielos – pvz., volframo lydinių.
d – silikoninio vamzdelio atkarpėlės, naudojamos valui prie plūdės kilio pritvirtinti (tik srovinėms plūdėms).
e – vielos auselė valui įverti (tik srovinėms plūdėms).
f – auselė skirta plūdei prisegti (tik „Waggler“ tipo plūdėms).
Plūdės
Viena pagrindinių plūdinės meškerės dalių – kibimo signalizatorius, t. y. plūdė. Nuo seniausių laikų plūdės buvo gaminamos įvairių itin lengvų parankinių medžiagų: storos medžių žievės, plunksnų ir tuščiavidurių įvairių augalų stiebelių. Vėliau medžių, dažniausiai storą pušų žievę, pakeitė kamštis (t. y. kamštinio ąžuolo žievė), dar vėliau – dukart už kamštį lengvesnė, itin lengvai apdirbama, Pietų Amerikoje augančių, balzos medžių mediena.
Tam, kad būtų lengviau įsivaizduoti plūdžių sandaros ypatumus – pateikiama dviejų skirtingų plūdžių – kairėje – „Waggler“ tipo plūdė, skirta žvejoti stovinčio vandens telkiniuose palaidyne (t. y. meškere su rite), dešinėje – plūdė naudojama žūklei sportine meškere tiek stovinčio, tiek ir tekančio vandens telkiniuose, sandaros schema. a – antena. „Waggler“ tipo plūdėms (kairėje) antenos tradiciškai gamintos iš povo plunksnos stiebo, tačiau šiais laikais jos gaminamos ir iš pigesnės, mechaniškai atsparesnės, bet mažesnio plūdrumo žaliavos – sarkandos nendrės (lot. – Saccharum Spontaneum), augančios Indijoje ir ten naudojamos krepšių pynimui, stiebelių. Prasidėjus sintetinių medžiagų erai, „vaglerių“ antenas imta gaminti iš skaidrios plastmasės.
Srovinių ir sportinių plūdžių antenos šiuo metu gaminamos iš plastmasės. Anksčiau – jos gamintos iš plonų plunksnų stiebelių (pvz. varnos plunksnos), vėliau – iš skaldyto bambuko stiebelių.
b – plūdės korpusas. Abiejų tipų plūdžių korpusai pradžioje gaminti iš storos medžio žievės, kamščio. Vėliau – drožiami ir liejami iš putplasčio, o šiuo metu dažniausiai gaminami iš balzos. Plūdės korpusas – didžiausias jos keliamosios galios šaltinis. Tiesa, klasikinės „Waggler“ tipo plūdės, net ir be korpuso turi nemažą keliamąją galią, todėl, tokio tipo plūdėms, korpusas yra tik papildomos keliamosios galios šaltinis.
c – kilis. Tai, dažniausiai, plūdžių, skirtų žvejoti srovėje, atributas. Kadaise, kai plūdės buvo gaminamos tiesiog perveriant iš žievės ar kamščio išdrožtą ir kiaurai pragręžtą plūdės korpusą norimo storio ir dydžio plunksnos stiebeliu, kiliu vadinta visa stiebelio dalis esanti žemiau plūdės korpuso. Šiuo metu plūdžių kiliai, priklausomai nuo plūdės paskirties ir susiklosčiusių tradicijų, gaminami iš įvairių medžiagų: bambuko, vielos, anglies pluošto strypelių. Plūdės kilis dažniausiai (išskyrus tuos atvejus, kai gaminamas iš vielos) dažniausiai neturi įtakos plūdės plūdrumui, tačiau didina plūdės stabilumą srovėje. Atskirais atvejais, kai gaminamos plūdės, pritaikytos žvejoti itin stiprioje srovėje, vandens verpetuose, joms gaminami kiliai iš sunkesnės nei plieninė vielos – pvz., volframo lydinių.
d – silikoninio vamzdelio atkarpėlės, naudojamos valui prie plūdės kilio pritvirtinti (tik srovinėms plūdėms).
e – vielos auselė valui įverti (tik srovinėms plūdėms).
f – auselė skirta plūdei prisegti (tik „Waggler“ tipo plūdėms).
Re: Plūdės
...tęsiam temą:
Plūdžių įvairovė
Plūdės forma ir dydis priklauso nuo numatomos žūklavietės sąlygų, tačiau, nepaisant didžiulės plūdžių formų bei dydžių įvairovės, visos plūdės – tiek skirtos žvejoti stovinčio vandens telkiniuose, tiek upėse, tiek slankiojančios, tiek ir stacionariai tvirtinamos – yra dviejų tipų: tai plūdės, kurios tvirtinamos prie valo dviejuose ir daugiau taškų, ir „Waggler“ (angl. waggling „svyruojantis, krypuojantis“) tipo plūdės, tvirtinamos prie valo viename (dažniausiai apatiniame) taške. Specifinės formos plūdės, kuriose valas perneriamas kiaurai per korpusą (tiek slankiojančios, tiek ir stacionariai tvirtinamos), laikomos tvirtinamomis prie valo dviejuose ir daugiau taškų, o pasunkintos, skirtingai nei dauguma kitų, viršutiniame taške ir naudojamos karpių žūklei plaukiančiaisiais masalais laikomos „Waggler“ tipo plūdėmis. Nr. 1 – Pati paprasčiausia ir, ko gero, viena universaliausių plūdžių – žąsies plunksnos stiebelis. Tinka žūklei nedideliame (iki 2 m) gylyje tiek nedidelėje srovėje, tiek ir stovinčio vandens telkiniuose.
Nr. 2–5 – Dažniausiai žvejų-sportininkų naudojamos plūdžių siluetai. Šios plūdžių korpusai dažniausiai drožiami iš balzos, o kiliai – gaminami iš įvairaus storio plieninės vielos. Itin jautriomis plūdėmis panašiomis į Nr. 2 dažniausiai žvejojama stovinčio vandens telkiniuose. Nr. 3 tipo plūdės yra skirtos žvejoti arčiau dugno , dažniausiai stovinčio vandens telkiniuose. Nr. 4 tipo plūdės skirtos žvejoti sportine meškere silpnos ir vidutinės tėkmės upėse – apversto lašo formos korpusas išlaiko plūdę stabilioje padėtyje net ir ją prilaikant gana stiprioje srovėje. Nr. 5 – taip vadinamosios „diskinės“ plūdės, skirtos žūklei ilga sportine sudurtine meškere ypač stiprioje srovėje.
Nr. 6–8 – tradicinės angliškos plūdės skirtos žvejoti palaidynėmis srovėje. Jas verta paminėti vien todėl, kad šios unikalios plūdės, kaip ir angliško tipo palaidinės, sparčiai populiarėja visoje Europoje. Plūdė Nr. 6 – „Stick“ (angl. – pagaliukas, suklijuotas) tradiciškai gaminamas iš balzos, o apatinė plūdės dalis tekinama iš itin kietos ir sunkesnės už vandenį Lignum vitae medienos. Šiuolaikinės „Stick“ tipo plūdės taip pat liejamos iš plastmasės, o jei gaminamos iš balzos, tai jų apatinė dalis (savotiškas kilis) gaminama iš bambuko, plastmasės, vielos. „Stick“ tipo plūdes su metalinės vielos kiliu jų išradėjai britai vadina „wire-stemmed stick floats“. Šios nedidelės keliamosios galios (0,5– 2 g) plūdės skirtos žvejoti nedideliais masalais ramiu oru silpnoje srovėje, plukdant masalą gylyje iki 2 m. „Stick“ tipo plūdės užmetamos itin netoli – vos 5–8 m, jos skirtos lengvam, lėtai besileidžiančiam masalui plukdyti. Prie valo tvirtinamos dviem silikono žiedeliais: vienas plūdės viršuje, prie pat viršūnėlės, kitas – apačioje. Tiesa, išpopuliarėjo ir gerokai padidintos keliamosios galios šiuolaikinės „Stick“ tipo plūdės, taip vadinamosios „Big Stick“, liejamos iš skaidrios plastmasės. Nr. 7 – vidutinės keliamosios galios (1,6–3,2 g) „Avon“ tipo plūdės skirtos žvejoti silpnos ir vidutinės tėkmės upėse. Kaip ir „Stick“ tipo plūdės, prie valo tvirtinamos dviem silikono žiedeliais. Senovinės „Avon“ tipo plūdės buvo gaminamos iš daugeliui kraštų įprastų medžiagų – plunksnos kotelio ir kamščio, tačiau itin kruopščiai: per skylę išgręžtą nudailintame, iš kamščio išdrožtame ir nušlifuotame plūdės korpuse, buvo perveriamas plonas varnos plunksnos stiebelis. Suklijavus abi detales, tam, kad plunksnos stiebelio apatinė (t. y. esanti žemiau plūdės korpuso) dalis, būtų tvirtesnė, taip vadinamasis kilis būdavo apsukamas retoka šilko siūlo spirale. Taip paruošta plūdė buvo keletą kartų lakuojama skystu ir skaidriu vandeniui ir smūgiams atspariu laku, galiausiai nudažoma plūdės viršūnėlė. Šiuolaikiniai „eivonai“ dažniausiai drožiami iš balzos arba liejami iš plastmasės. Kiliai iš balzos drožtoms „Avon“ tipo plūdėms taip pat gaminami iš įvairių medžiagų – bambuko, anglies pluošto strypelių, vielos (tokios plūdės su metaliniu kiliu anglų žvejų vadinamos „wire-stemmed Avons“, arba „aloy-stemmed Avons“). Liejamos iš skaidrios plastmasės „Avon“ tipo plūdės nuliejamos iškart su kiliu („Crystal Avons“). Masyvios, didelės keliamosios galios plūdės Nr. 8 – „Chubber“ arba „Loafer“ (angl. Loaf – kepalas) skirtos šapalų žūklei stiprioje srovėje, plukdant stambius masalus dideliu atstumu. Tvirtinamos prie valo taip pat kaip ir „Avon“, bei „Stick“ tipo plūdės, t. y 2 silikono žiedeliais. Plūdės Nr. 9–11 skirtos žūklei stiprios tėkmės upėse boloniška palaidyne, giliai plukdant masalą, jų keliamoji galia nuo 3 iki 20 g ir daugiau. Jų siluetai kiek primena tradicinių sportinių plūdžių, skirtų žvejoti srovėje siluetus. Šių plūdžių korpusai, taip pat kaip ir sportinių, drožiami iš balzos. Antenėlės – daug storesnės ir masyvesnės nei sportinių plūdžių, tam, kad būtų geriau matomos sūkuriuotoje srovėje iš toli, o kiliai gaminami tik iš anglies pluošto. Prie šios plūdės valo tvirtinamos taip pat, kaip ir dauguma kitų plūdžių skirtų žvejoti srovėje – t. y. valas prie korpuso perveriamas per plonos vielos auselę (arba veriamas pro specialią kiaurymę per korpusą), o prie plūdės kilio tvirtinamas silikoninio vamzdelio atkarpėlėmis.
Nr. 12–17 – įvairios paskirties „Waggler“ tipo plūdės.
Dar jautresnė yra nedidelė lengva plūdė Nr. 12, taip vadinama „Channel Dart“ (angl. dart – smiginio strėlytė), skirta itin atsargių žuvų gaudymui ramiu oru vidutiniame gylyje, tiek stovinčio vandens telkiniuose, tiek ir labai lėtos tėkmės upėse. Tinka žūklei meškere be ritės ir palaidyne. Nr. 13 – tai klasikinė strypelio formos, universali – tinkama žvejoti ne tik stovinčio vandens telkiniuose, bet ir silpnos tėkmės upėse, „Peacock Waggler“ tipo plūdė, tradiciškai gaminama iš ilgos povo plunksnos (angl. Peacock – povas) stiebo viduriniosios dalies. Savadarbes, pagamintas iš ištisų lenktų trumpesnių plunksnų stiebelių (pvz.: gulbės, žasies, kokias buvo įprasta gaminti ir Lietuvoje), arba tiesiog gerokai trumpesnių nei įprasta povo plunksnų atraižų pagamintas plūdes britai vadina „Guills“. Kaip ir visos „Waggler“ tipo plūdės, tvirtinama prie valo viename (apatiniame) taške. Šiuolaikinės Peacock tipo plūdės taip pat gaminamos ir iš pigesnės, mechaniškai atsparesnės, bet mažesnio plūdrumo žaliavos – sarkandos nendrės (lot. – Saccharum Spontaneum), augančios Indijoje, arba liejamos iš skaidrios plastmasės. Britai visas iš skaidrios plastmasės lietas plūdes, nepriklausomai nuo jų rūšies, vadina vienu bendru pavadinimu „Crystals“.
„Peacock Waggler“ tipo tipo plūdei pridėjus papildomą ploną viršūnėlę, gaunama Nr. 14, taip vadinama „Peacock Insert“ – itin jautri plūdė, skirta žvejoti nedideliu atstumu stovinčio vandens telkiniuose.
Plūdės Nr. 15, 16 – tai modifikuoti plūdžių Nr. 13 ir Nr. 14 variantai, kur paprastos povo plunksnos stiebo atraižos (arba sarkandos nendrės, ar plastmasinio vamzdelio) keliamoji galia sustiprinta pridedant dar ir aptakų korpusą plūdės apačioje, taip pat, kaip ir plūdę Nr. 13, galima laikyti jautrios plūdės Nr. 11 (Peacock Insert) „galingesne“ versija, skirta žvejoti didesniame gylyje. Visos šios plūdės tinka žvejoti tik stovinčio vandens telkiniuose. Visas „Waggler“ tipo plūdes su korpusu britai vadina vienu bendru pavadinimu „Bodied Wagglers“ (angl. Body – kūnas), o „Waggler“ tipo plūdes su korpusu ir papildoma plona antenėle – „Bodied Insert“ (Nr.16).
Tokios plūdės tvirtinamos prie valo stacionariai, o žvejojant didesniame nei meškerykočio ilgis – naudojamos kaip slankiojančios. Kaip slankiojančias galima naudoti praktiškai visas „Waggler“ tipo plūdes. Taip pat jos gali būti papildomai pasunkintos stacionariai įtvirtintais arba keičiamais svareliais, ir yra skirtos itin tolimiems (iki 80 m atstumu) metimams. Tokių plūdžių keliamoji galia yra žymima 2 skaičiais, pvz.: „8+3 g“, kur pirmasis skaičius reiškia ant plūdės pritvirtintą papildomą svorį, o antrasis – reikiamų plūdei galutinai suderinti svarelių masę (gramais). Neseniai paplito ir surenkamos panašios į plūdes Nr. 15–16 iš kelių dalių kaip vaikiškas konstruktorius „Waggler“ tipo plūdės, skirtos tolimiems metimams stovinčio vandens telkiniuose (angl. – Missile floats), kurių panirimo lygį galima gana nesunkiai reguliuoti stumdant tarpusavyje teleskopinės antenos dalis, arba parenkant skirtingo plūdrumo ir ilgio antenas.
Plūdė Nr. 17 – „Driftbeater“, arba „iškylanti plūdė“ plona, ilga iš bambuko ar anglies pluošto pagaminta antenėle su ryškiai matomu iš toli cilindro ar apversto lašo formos antgaliu, skirta daugiausia lynų ir karšių gaudymui stovinčio vandens telkiniuose, kai masalas paguldomas ant dugno, o svarelių kiekis ir svoris parenkami taip, kad vandens paviršiuje kyšotų tik storesnio antenos antgalio dalis. Žuvis, paėmusi ant dugno gulintį masalą, tuo pačiu pakelia ir svarelį – plūdė pakyla, taip signalizuodama apie žuvies kibimą.
Plūdžių įvairovė
Plūdės forma ir dydis priklauso nuo numatomos žūklavietės sąlygų, tačiau, nepaisant didžiulės plūdžių formų bei dydžių įvairovės, visos plūdės – tiek skirtos žvejoti stovinčio vandens telkiniuose, tiek upėse, tiek slankiojančios, tiek ir stacionariai tvirtinamos – yra dviejų tipų: tai plūdės, kurios tvirtinamos prie valo dviejuose ir daugiau taškų, ir „Waggler“ (angl. waggling „svyruojantis, krypuojantis“) tipo plūdės, tvirtinamos prie valo viename (dažniausiai apatiniame) taške. Specifinės formos plūdės, kuriose valas perneriamas kiaurai per korpusą (tiek slankiojančios, tiek ir stacionariai tvirtinamos), laikomos tvirtinamomis prie valo dviejuose ir daugiau taškų, o pasunkintos, skirtingai nei dauguma kitų, viršutiniame taške ir naudojamos karpių žūklei plaukiančiaisiais masalais laikomos „Waggler“ tipo plūdėmis. Nr. 1 – Pati paprasčiausia ir, ko gero, viena universaliausių plūdžių – žąsies plunksnos stiebelis. Tinka žūklei nedideliame (iki 2 m) gylyje tiek nedidelėje srovėje, tiek ir stovinčio vandens telkiniuose.
Nr. 2–5 – Dažniausiai žvejų-sportininkų naudojamos plūdžių siluetai. Šios plūdžių korpusai dažniausiai drožiami iš balzos, o kiliai – gaminami iš įvairaus storio plieninės vielos. Itin jautriomis plūdėmis panašiomis į Nr. 2 dažniausiai žvejojama stovinčio vandens telkiniuose. Nr. 3 tipo plūdės yra skirtos žvejoti arčiau dugno , dažniausiai stovinčio vandens telkiniuose. Nr. 4 tipo plūdės skirtos žvejoti sportine meškere silpnos ir vidutinės tėkmės upėse – apversto lašo formos korpusas išlaiko plūdę stabilioje padėtyje net ir ją prilaikant gana stiprioje srovėje. Nr. 5 – taip vadinamosios „diskinės“ plūdės, skirtos žūklei ilga sportine sudurtine meškere ypač stiprioje srovėje.
Nr. 6–8 – tradicinės angliškos plūdės skirtos žvejoti palaidynėmis srovėje. Jas verta paminėti vien todėl, kad šios unikalios plūdės, kaip ir angliško tipo palaidinės, sparčiai populiarėja visoje Europoje. Plūdė Nr. 6 – „Stick“ (angl. – pagaliukas, suklijuotas) tradiciškai gaminamas iš balzos, o apatinė plūdės dalis tekinama iš itin kietos ir sunkesnės už vandenį Lignum vitae medienos. Šiuolaikinės „Stick“ tipo plūdės taip pat liejamos iš plastmasės, o jei gaminamos iš balzos, tai jų apatinė dalis (savotiškas kilis) gaminama iš bambuko, plastmasės, vielos. „Stick“ tipo plūdes su metalinės vielos kiliu jų išradėjai britai vadina „wire-stemmed stick floats“. Šios nedidelės keliamosios galios (0,5– 2 g) plūdės skirtos žvejoti nedideliais masalais ramiu oru silpnoje srovėje, plukdant masalą gylyje iki 2 m. „Stick“ tipo plūdės užmetamos itin netoli – vos 5–8 m, jos skirtos lengvam, lėtai besileidžiančiam masalui plukdyti. Prie valo tvirtinamos dviem silikono žiedeliais: vienas plūdės viršuje, prie pat viršūnėlės, kitas – apačioje. Tiesa, išpopuliarėjo ir gerokai padidintos keliamosios galios šiuolaikinės „Stick“ tipo plūdės, taip vadinamosios „Big Stick“, liejamos iš skaidrios plastmasės. Nr. 7 – vidutinės keliamosios galios (1,6–3,2 g) „Avon“ tipo plūdės skirtos žvejoti silpnos ir vidutinės tėkmės upėse. Kaip ir „Stick“ tipo plūdės, prie valo tvirtinamos dviem silikono žiedeliais. Senovinės „Avon“ tipo plūdės buvo gaminamos iš daugeliui kraštų įprastų medžiagų – plunksnos kotelio ir kamščio, tačiau itin kruopščiai: per skylę išgręžtą nudailintame, iš kamščio išdrožtame ir nušlifuotame plūdės korpuse, buvo perveriamas plonas varnos plunksnos stiebelis. Suklijavus abi detales, tam, kad plunksnos stiebelio apatinė (t. y. esanti žemiau plūdės korpuso) dalis, būtų tvirtesnė, taip vadinamasis kilis būdavo apsukamas retoka šilko siūlo spirale. Taip paruošta plūdė buvo keletą kartų lakuojama skystu ir skaidriu vandeniui ir smūgiams atspariu laku, galiausiai nudažoma plūdės viršūnėlė. Šiuolaikiniai „eivonai“ dažniausiai drožiami iš balzos arba liejami iš plastmasės. Kiliai iš balzos drožtoms „Avon“ tipo plūdėms taip pat gaminami iš įvairių medžiagų – bambuko, anglies pluošto strypelių, vielos (tokios plūdės su metaliniu kiliu anglų žvejų vadinamos „wire-stemmed Avons“, arba „aloy-stemmed Avons“). Liejamos iš skaidrios plastmasės „Avon“ tipo plūdės nuliejamos iškart su kiliu („Crystal Avons“). Masyvios, didelės keliamosios galios plūdės Nr. 8 – „Chubber“ arba „Loafer“ (angl. Loaf – kepalas) skirtos šapalų žūklei stiprioje srovėje, plukdant stambius masalus dideliu atstumu. Tvirtinamos prie valo taip pat kaip ir „Avon“, bei „Stick“ tipo plūdės, t. y 2 silikono žiedeliais. Plūdės Nr. 9–11 skirtos žūklei stiprios tėkmės upėse boloniška palaidyne, giliai plukdant masalą, jų keliamoji galia nuo 3 iki 20 g ir daugiau. Jų siluetai kiek primena tradicinių sportinių plūdžių, skirtų žvejoti srovėje siluetus. Šių plūdžių korpusai, taip pat kaip ir sportinių, drožiami iš balzos. Antenėlės – daug storesnės ir masyvesnės nei sportinių plūdžių, tam, kad būtų geriau matomos sūkuriuotoje srovėje iš toli, o kiliai gaminami tik iš anglies pluošto. Prie šios plūdės valo tvirtinamos taip pat, kaip ir dauguma kitų plūdžių skirtų žvejoti srovėje – t. y. valas prie korpuso perveriamas per plonos vielos auselę (arba veriamas pro specialią kiaurymę per korpusą), o prie plūdės kilio tvirtinamas silikoninio vamzdelio atkarpėlėmis.
Nr. 12–17 – įvairios paskirties „Waggler“ tipo plūdės.
Dar jautresnė yra nedidelė lengva plūdė Nr. 12, taip vadinama „Channel Dart“ (angl. dart – smiginio strėlytė), skirta itin atsargių žuvų gaudymui ramiu oru vidutiniame gylyje, tiek stovinčio vandens telkiniuose, tiek ir labai lėtos tėkmės upėse. Tinka žūklei meškere be ritės ir palaidyne. Nr. 13 – tai klasikinė strypelio formos, universali – tinkama žvejoti ne tik stovinčio vandens telkiniuose, bet ir silpnos tėkmės upėse, „Peacock Waggler“ tipo plūdė, tradiciškai gaminama iš ilgos povo plunksnos (angl. Peacock – povas) stiebo viduriniosios dalies. Savadarbes, pagamintas iš ištisų lenktų trumpesnių plunksnų stiebelių (pvz.: gulbės, žasies, kokias buvo įprasta gaminti ir Lietuvoje), arba tiesiog gerokai trumpesnių nei įprasta povo plunksnų atraižų pagamintas plūdes britai vadina „Guills“. Kaip ir visos „Waggler“ tipo plūdės, tvirtinama prie valo viename (apatiniame) taške. Šiuolaikinės Peacock tipo plūdės taip pat gaminamos ir iš pigesnės, mechaniškai atsparesnės, bet mažesnio plūdrumo žaliavos – sarkandos nendrės (lot. – Saccharum Spontaneum), augančios Indijoje, arba liejamos iš skaidrios plastmasės. Britai visas iš skaidrios plastmasės lietas plūdes, nepriklausomai nuo jų rūšies, vadina vienu bendru pavadinimu „Crystals“.
„Peacock Waggler“ tipo tipo plūdei pridėjus papildomą ploną viršūnėlę, gaunama Nr. 14, taip vadinama „Peacock Insert“ – itin jautri plūdė, skirta žvejoti nedideliu atstumu stovinčio vandens telkiniuose.
Plūdės Nr. 15, 16 – tai modifikuoti plūdžių Nr. 13 ir Nr. 14 variantai, kur paprastos povo plunksnos stiebo atraižos (arba sarkandos nendrės, ar plastmasinio vamzdelio) keliamoji galia sustiprinta pridedant dar ir aptakų korpusą plūdės apačioje, taip pat, kaip ir plūdę Nr. 13, galima laikyti jautrios plūdės Nr. 11 (Peacock Insert) „galingesne“ versija, skirta žvejoti didesniame gylyje. Visos šios plūdės tinka žvejoti tik stovinčio vandens telkiniuose. Visas „Waggler“ tipo plūdes su korpusu britai vadina vienu bendru pavadinimu „Bodied Wagglers“ (angl. Body – kūnas), o „Waggler“ tipo plūdes su korpusu ir papildoma plona antenėle – „Bodied Insert“ (Nr.16).
Tokios plūdės tvirtinamos prie valo stacionariai, o žvejojant didesniame nei meškerykočio ilgis – naudojamos kaip slankiojančios. Kaip slankiojančias galima naudoti praktiškai visas „Waggler“ tipo plūdes. Taip pat jos gali būti papildomai pasunkintos stacionariai įtvirtintais arba keičiamais svareliais, ir yra skirtos itin tolimiems (iki 80 m atstumu) metimams. Tokių plūdžių keliamoji galia yra žymima 2 skaičiais, pvz.: „8+3 g“, kur pirmasis skaičius reiškia ant plūdės pritvirtintą papildomą svorį, o antrasis – reikiamų plūdei galutinai suderinti svarelių masę (gramais). Neseniai paplito ir surenkamos panašios į plūdes Nr. 15–16 iš kelių dalių kaip vaikiškas konstruktorius „Waggler“ tipo plūdės, skirtos tolimiems metimams stovinčio vandens telkiniuose (angl. – Missile floats), kurių panirimo lygį galima gana nesunkiai reguliuoti stumdant tarpusavyje teleskopinės antenos dalis, arba parenkant skirtingo plūdrumo ir ilgio antenas.
Plūdė Nr. 17 – „Driftbeater“, arba „iškylanti plūdė“ plona, ilga iš bambuko ar anglies pluošto pagaminta antenėle su ryškiai matomu iš toli cilindro ar apversto lašo formos antgaliu, skirta daugiausia lynų ir karšių gaudymui stovinčio vandens telkiniuose, kai masalas paguldomas ant dugno, o svarelių kiekis ir svoris parenkami taip, kad vandens paviršiuje kyšotų tik storesnio antenos antgalio dalis. Žuvis, paėmusi ant dugno gulintį masalą, tuo pačiu pakelia ir svarelį – plūdė pakyla, taip signalizuodama apie žuvies kibimą.
Re: Plūdės
...tęsiam temą:
Kaip teisingai išsverti plūdę:
Daugelis pradedančiųjų ir „atostoginių“ meškeriotojų dažniausiai daro dvi klaidas: pirma – svarelių ant valo užspaudžia nepakankamai, t. y. tik tiek, kad plūdė vandenyje panyra tik iki pusės (atseit, kitaip plūdės vandenyje įžiūrėti neįmanoma), antra – visus svarelius sustumia vienoje vietoje prie pat pavadėlio (suprask, taip svareliai mažiau supainioja valą...). O paskui dar stebisi, kad kibimą pražiopsojo, ir aplamai, žuvys, kažkodėl (?) jų masalus ignoruoja...
Šias klaidas nesunku ištaisyti: jei meškeriotojas nesugeba įžiūrėti plūdės, tai visų pirma turėtų kreiptis į akių gydytoją, nes plūdė turi ne tik išlaikyti masalą norimame gylyje, bet ir būti panardinta tiek, kad fiksuotų kiekvieną žuvies prisilietimą prie masalo ir padėtų „skaityti“ žūklavietės dugną. Antra: sustumti vienoje vietoje svareliai išties mažiau painioja valą, tokia sistemėlė išties toliau skrieja, bet ji tinka tik žūklei dideliais masalais, stambiomis didelės keliamosios galios ne itin jautriomis plūdėmis, kai žuvys masalą stveria godžiai, iškart skandindamos plūdę.
Tam, kad plūdė jautriau reaguotų į kiekvieną žuvies prisilietimą prie masalo, pakanka tinkamai „išsvėrus“ plūdę pagrindinę svarelių grupę pastumti nuo pavadėlio 10–15 cm aukštyn (t. y. plūdės link), o prie pavadėlio palikti tik vieną ar du nedidukus Nr. 6–8 (0,1–0,06 g svorio) švino šratelius Kairėje – neteisingai „išsverta“ plūdė. Dešinėje – universali sistemėlė tinkanti žvejoti tiek stovinčio vandens telkiniuose, tiek ir upėse.
Taip sumontuota universali sistemėlė tinka žūklei tiek sudurtine ar teleskopine meškere be ritės, tiek ir žūklei palaidynėmis, tiek stovinčio vandens telkiniuose, tiek ir upėse.
Kiek plūdė turi būti panardinta, kad jautriai reaguotų į žuvies prisilietimą prie masalo priklauso nuo jos jos formos ir konstrukcijos ypatybių, tačiau galioja viena bendra taisyklė: „srovinės“, t. y. plūdės su kiliu, nardinamos tiek, kad vanduo pilnai apsemtų korpusą ir paviršiuje kyšotų tik antenėlė, o „Waggler“ tipo plūdės „išsveriamos“ taip, kad iš vandens kyšotų tik 2–3 cm ilgio antenos galiukas. Tiesa, jei „Waggler“ tipo plūdėmis žvejojama srovėje, vėjuotą dieną, kai sukyla bangos, ar tiesiog didesniu nei 20 m atstumu, rekomenduojama palikti kyšoti iš vandens kiek ilgesnį (iki 5 cm) antenos galiuką. A – plūdė sportinei sudurtinei meškerei; B – „Avon“ tipo plūdės, plūdės skirtos žūklei boloniška palaidyne, visos plūdės su kiliu skirtos žūklei srovėje; C – „Stick“ tipo plūdės; D; E – masyvios „Chubber“, „Loafer“ tipo ir į jas panašios masyvios didelės keliamosios galios plūdės; G; H; I, J – įvairios „Waggler“ tipo plūdės
Kaip teisingai išsverti plūdę:
Daugelis pradedančiųjų ir „atostoginių“ meškeriotojų dažniausiai daro dvi klaidas: pirma – svarelių ant valo užspaudžia nepakankamai, t. y. tik tiek, kad plūdė vandenyje panyra tik iki pusės (atseit, kitaip plūdės vandenyje įžiūrėti neįmanoma), antra – visus svarelius sustumia vienoje vietoje prie pat pavadėlio (suprask, taip svareliai mažiau supainioja valą...). O paskui dar stebisi, kad kibimą pražiopsojo, ir aplamai, žuvys, kažkodėl (?) jų masalus ignoruoja...
Šias klaidas nesunku ištaisyti: jei meškeriotojas nesugeba įžiūrėti plūdės, tai visų pirma turėtų kreiptis į akių gydytoją, nes plūdė turi ne tik išlaikyti masalą norimame gylyje, bet ir būti panardinta tiek, kad fiksuotų kiekvieną žuvies prisilietimą prie masalo ir padėtų „skaityti“ žūklavietės dugną. Antra: sustumti vienoje vietoje svareliai išties mažiau painioja valą, tokia sistemėlė išties toliau skrieja, bet ji tinka tik žūklei dideliais masalais, stambiomis didelės keliamosios galios ne itin jautriomis plūdėmis, kai žuvys masalą stveria godžiai, iškart skandindamos plūdę.
Tam, kad plūdė jautriau reaguotų į kiekvieną žuvies prisilietimą prie masalo, pakanka tinkamai „išsvėrus“ plūdę pagrindinę svarelių grupę pastumti nuo pavadėlio 10–15 cm aukštyn (t. y. plūdės link), o prie pavadėlio palikti tik vieną ar du nedidukus Nr. 6–8 (0,1–0,06 g svorio) švino šratelius Kairėje – neteisingai „išsverta“ plūdė. Dešinėje – universali sistemėlė tinkanti žvejoti tiek stovinčio vandens telkiniuose, tiek ir upėse.
Taip sumontuota universali sistemėlė tinka žūklei tiek sudurtine ar teleskopine meškere be ritės, tiek ir žūklei palaidynėmis, tiek stovinčio vandens telkiniuose, tiek ir upėse.
Kiek plūdė turi būti panardinta, kad jautriai reaguotų į žuvies prisilietimą prie masalo priklauso nuo jos jos formos ir konstrukcijos ypatybių, tačiau galioja viena bendra taisyklė: „srovinės“, t. y. plūdės su kiliu, nardinamos tiek, kad vanduo pilnai apsemtų korpusą ir paviršiuje kyšotų tik antenėlė, o „Waggler“ tipo plūdės „išsveriamos“ taip, kad iš vandens kyšotų tik 2–3 cm ilgio antenos galiukas. Tiesa, jei „Waggler“ tipo plūdėmis žvejojama srovėje, vėjuotą dieną, kai sukyla bangos, ar tiesiog didesniu nei 20 m atstumu, rekomenduojama palikti kyšoti iš vandens kiek ilgesnį (iki 5 cm) antenos galiuką. A – plūdė sportinei sudurtinei meškerei; B – „Avon“ tipo plūdės, plūdės skirtos žūklei boloniška palaidyne, visos plūdės su kiliu skirtos žūklei srovėje; C – „Stick“ tipo plūdės; D; E – masyvios „Chubber“, „Loafer“ tipo ir į jas panašios masyvios didelės keliamosios galios plūdės; G; H; I, J – įvairios „Waggler“ tipo plūdės
Re: Plūdės
...tęsinys:
Kaip pritvirtinti plūdę?
Pasak gyvojo lietuvių literatūros klasiko Juozo Erlicko mūzos, p. Helen Blinkevičienės atsiminimų, tais gūdžiais sovietiniais laikais pačios geriausios plūdės buvo gaminamos iš dažyto žąsies plunksnos stiebelio, ir sporto reikmenų parduotuvėje kainavo kiek mažiau nei dvi kelionės išklerusiu troleibusu, arba kiek daugiau nei dvi stiklinės gazuoto vandens su sirupu – t. y. 7 kapeikas. Tokios plūdės prie valo būdavo tvirtinamos 2–3 guminiais žiedeliais, kurių buvo nesunku prisikarpyti pačiam iš plonos guminės dviračio ventilio žarnelės ar guminio pipetės antgalio. Daugumą šiuolaikinių plūdžių galima suskirstyti į „plūdes su kiliu“ – tokios plūdės dažniausiai skirtos žvejybai srovėje ir sportinei žūklei, ir Waggler tipo plūdes. Tradicinės angliškos plūdės skirtos žūklei srovėje (Stick, Big Stick, Avon, Bobber, Chubber, Loafer) gaminamos be jokių papildomų kilpelių ar kiaurymių ir todėl ant valo tvirtinamos 2–3 silikoniniais žiedeliais. Waggler tipo plūdės dažniausiai būna gana įspūdingo ilgio, o be to tvirtinamos prie valo viename taške tabaluoja ir nuolat kliūva, todėl, tuo metu kai nežvejojama, jas geriausia saugiai laikyti specialiame penale.
Kaip jau minėta, Waggler tipo plūdės prie valo dažniausiai tvirtinamos specialiu adapteriu, tačiau žvejojant silpnos ar vidutinės srovės upių ruožuose galima plūdę (dažniausiai – „Straight Peacock“ ar „Channel Dart“ tipo plūdes) prie valo tvirtinti ir silikoninio vamzdelio atkarpėle (A). Patys paprasčiausi adapteriai skirti Waggler tipo plūdėms pritvirtinti prie valo – dažniausiai silikoninio vamzdelio atkarpėlė su įlietu viename gale suktuku, tiesiog užveriami ant valo pro skylutę ar įlieto suktuko auselę ir iš abiejų pusių užfiksuojami svareliais (B). Plūdė tokiu adapteriu prie valo privirtinama itin paprastai – plūdės snapelis tiesiog standžiai įkišamas, o baigus žūklę, – tiesiog ištraukiama.
Plūdė prisegta „Sensas“ pagamintu adapteriu (C) atrodo panašiai kaip ir pritvirtinta silikono atkarpėle (A), tačiau daug lengviau nuimama – šio tipo adapteriai skirti žūklei sudurtine sportine meškere lengviausiomis Waggler tipo plūdėmis. Žūklės reikmenų gamintojai fantazijos nestokoja: galima nesunkiai pasirinkti įvairiausių formų ir dydžių adapterių, skirtų reikiamo dydžio ir keliamosios galios plūdei pritvirtini. Dauguma jų komplektuojami kartu su suktukais, reikalingais tam, kad skriejanti plūdė kuo mažiau susuktų valą.
Paprastą „U“ raidės formos adapterį skirtą Waggler tipo plūdėms pritvirtinti galima nesunkai pasigaminti iš paprasčiausios sąvaržėlės – tereikia ją tinkamoje vietoje perkirpti, – taip gaunami net 3 ruošinukai, kuriuos belieka kiek palankstyti replėmis, o vėliau ant tinkamai išlankstytų ruošinių galų užverti silikoninio vamzdelio atkarpėles, kuriomis adapteris tvirtinamas prie valo. Tam, kad būtų patogiau, prieš tvirtinant tokį vielos adapterį prie valo, galima ant jo užverti suktuką su segtuku, tačiau galima puikiai apsieti ir be jo.
Kaip pritvirtinti plūdę?
Pasak gyvojo lietuvių literatūros klasiko Juozo Erlicko mūzos, p. Helen Blinkevičienės atsiminimų, tais gūdžiais sovietiniais laikais pačios geriausios plūdės buvo gaminamos iš dažyto žąsies plunksnos stiebelio, ir sporto reikmenų parduotuvėje kainavo kiek mažiau nei dvi kelionės išklerusiu troleibusu, arba kiek daugiau nei dvi stiklinės gazuoto vandens su sirupu – t. y. 7 kapeikas. Tokios plūdės prie valo būdavo tvirtinamos 2–3 guminiais žiedeliais, kurių buvo nesunku prisikarpyti pačiam iš plonos guminės dviračio ventilio žarnelės ar guminio pipetės antgalio. Daugumą šiuolaikinių plūdžių galima suskirstyti į „plūdes su kiliu“ – tokios plūdės dažniausiai skirtos žvejybai srovėje ir sportinei žūklei, ir Waggler tipo plūdes. Tradicinės angliškos plūdės skirtos žūklei srovėje (Stick, Big Stick, Avon, Bobber, Chubber, Loafer) gaminamos be jokių papildomų kilpelių ar kiaurymių ir todėl ant valo tvirtinamos 2–3 silikoniniais žiedeliais. Waggler tipo plūdės dažniausiai būna gana įspūdingo ilgio, o be to tvirtinamos prie valo viename taške tabaluoja ir nuolat kliūva, todėl, tuo metu kai nežvejojama, jas geriausia saugiai laikyti specialiame penale.
Kaip jau minėta, Waggler tipo plūdės prie valo dažniausiai tvirtinamos specialiu adapteriu, tačiau žvejojant silpnos ar vidutinės srovės upių ruožuose galima plūdę (dažniausiai – „Straight Peacock“ ar „Channel Dart“ tipo plūdes) prie valo tvirtinti ir silikoninio vamzdelio atkarpėle (A). Patys paprasčiausi adapteriai skirti Waggler tipo plūdėms pritvirtinti prie valo – dažniausiai silikoninio vamzdelio atkarpėlė su įlietu viename gale suktuku, tiesiog užveriami ant valo pro skylutę ar įlieto suktuko auselę ir iš abiejų pusių užfiksuojami svareliais (B). Plūdė tokiu adapteriu prie valo privirtinama itin paprastai – plūdės snapelis tiesiog standžiai įkišamas, o baigus žūklę, – tiesiog ištraukiama.
Plūdė prisegta „Sensas“ pagamintu adapteriu (C) atrodo panašiai kaip ir pritvirtinta silikono atkarpėle (A), tačiau daug lengviau nuimama – šio tipo adapteriai skirti žūklei sudurtine sportine meškere lengviausiomis Waggler tipo plūdėmis. Žūklės reikmenų gamintojai fantazijos nestokoja: galima nesunkiai pasirinkti įvairiausių formų ir dydžių adapterių, skirtų reikiamo dydžio ir keliamosios galios plūdei pritvirtini. Dauguma jų komplektuojami kartu su suktukais, reikalingais tam, kad skriejanti plūdė kuo mažiau susuktų valą.
Paprastą „U“ raidės formos adapterį skirtą Waggler tipo plūdėms pritvirtinti galima nesunkai pasigaminti iš paprasčiausios sąvaržėlės – tereikia ją tinkamoje vietoje perkirpti, – taip gaunami net 3 ruošinukai, kuriuos belieka kiek palankstyti replėmis, o vėliau ant tinkamai išlankstytų ruošinių galų užverti silikoninio vamzdelio atkarpėles, kuriomis adapteris tvirtinamas prie valo. Tam, kad būtų patogiau, prieš tvirtinant tokį vielos adapterį prie valo, galima ant jo užverti suktuką su segtuku, tačiau galima puikiai apsieti ir be jo.
Last edited by Andu on 18 Jun 2017, 15:54, edited 1 time in total.
Re: Plūdės
..ir dar:
Slankiojančių plūdžių tvirtinimas prie valo:
Slankiojančių plūdžių tvirtinimas prie valo:
Re: Plūdės
...ir dar:
Sistemėlės upei
Vyrauja dviejų tipų sistemėlės: A – kai svareliai vienodais tarpais išdėstomi visoje atkarpoje (arba jos apatinėje dalyje) tarp plūdės ir pavadėlio, ir B – kai didžioji svorio dalis sukoncentruojama vienoje vietoje arčiau pavadėlio. Žvejojant „A“ tipo sistemėlėmis masalas lėčiau leidžiasi dugno link ir rečiau užkliūva, tačiau dažniau tampa įvairių smulkių žuvyčių (pvz.: aukšlių), zujančių paviršiniuose ir viduriniuose vandens sluoksniuose, grobiu. Tokio tipo sistemėlės dažniausiai naudojamos žūklei sudėtingo reljefo ar gausiai vandenžolėmis apžėlusiuose stiek stovinčio vandens telkiniuose, tiek ir negiliuose (iki 2–2,5 m gylio) silpnos ar vidutinės tėkmės upių ruožuose.
„B“ tipo sistemėlės dažniau naudojamos žūklei lygaus dugno gilesniuose ir srauniuose upių ruožuose, o ypač – giliose stovinčio vandens telkinių vietos, kai reikalinga, kad masalas nuskęstų prie dugno kaip tik įmanoma greičiau, be to mažiau painiojasi, todėl puikiai tinka žūklei slankiojančiomis „Waggler“ tipo plūdėmis.
Giliose ir srauniose upėse patogiau žvejoti ilga teleskopine boloniško tipo palaidyne. Plūdės boloninei meškerei kiek specifinės – plūdės korpusas būna apversto lašo, morkos ar kiaušinio formos, stora (apie 4 mm storio) iš toli matoma antenėlė, kilis pagamintas iš anglies pluošto strypelio. Tokios formos plūdės neiššoka į paviršių jei jas prilaikyti srovėje. Stora ir keliamąją galią turinti antenėle neleidžia plūdei nugrimzti, kai ją skandina dugnu besivelkantis svarelis. Lengvas anglies pluošto plūdės kilis reaguoja į kiekvieno iš svarelių krustelėjimą. Yra 2 svarelių išdėstymo žvejojant bolonine meškere būdai – itališkas ir prancūziškasis. Tradicinės itališko tipo sistemėlės gal kiek neįprastos, tačiau puikiai pritaikytos žvejybai srauniose ir akmenuotose upėse: per visą valo ilgį tarp plūdės ir suktuko su pavadėliu išdėstoma nuo 30 iki 50 mažų švino šratelių, mažėjančių nuo plūdės kabliuko link.
Žvejojant tokia sistemėle gal ir nepavyks itin toli užmesti, tačiau kabliukas su masalu plauks po vandeniu arba vilksis dugnu niekur neužkliūdamas. Itališkas svarelių išdėstymas naudojamas stiprioje srovėje gyvenančių ūsorių, šapalų, strepečių žūklei.
Prancūziškasis svarelių išdėstymo būdas yra kitoks – panaudojama tik keletas svarelių ir didžioji svorio dalis sutelkiama vienoje vietoje. Dažniausiai naudojama sunki „slyvelė“ (olivette), kurios svoris sudaro apie 70–80 proc. viso sistemėlės svorio ir 4–5 nedideli šrateliai (2 – slyvelei užfiksuoti, ir 2–3 šrateliai užspaudžiami ant valo tarp slyvelės ir pavadėlio. Vokietijos žvejai vietoje slyvelės ant valo užspaudžia keletą didelių šratelių. Prancūziškasis svarelių išdėstymo būdas yra pritaikytas žvejybai toliau nuo kranto, giliose lėtesnės tėkmės upėse. Kabliukas su masalu labai greitai pasiekia reikiamą gylį. Valo ilgis tarp plūdės ir pavadėlio dažniausiai nustatomas taip, kad masalas kartu su puse pavadėlio brauktų dugną – taip gaudomos kuojos, plakiai, karšiai.
Alanas Skothornas (Alan Scotthorne – penkiskart pasaulio čempionas, savo pirmąjį pasaulio sportinės žūklės čempiono titulą gaudydamas bolonine meškere1996-aisiais Italijoje) sukūrė savotišką itališko ir prancūziškojo svarelių išdėstymo hibridą skirtą kuojų žūklei plonu (0,12 mm skersmens) valu ir lengva 3 g keliamosios plūde: jis panaudojo 35 itin mažus (Nr. 4–8) svarelius, kaip itališkam variante, tačiau išdėliojo juos „prancūziškai“, virš suktuko su pavadėliu užspausdamas 5 svarelius Nr.8, vis mažėjančiais tarpais, o virš jų, vietoje „slyvelės“, 60 cm nuo pavadėlio užspausdamas dar 30 svarelių, suglaustų vienoje vietoje.
Sistemėlės upei
Vyrauja dviejų tipų sistemėlės: A – kai svareliai vienodais tarpais išdėstomi visoje atkarpoje (arba jos apatinėje dalyje) tarp plūdės ir pavadėlio, ir B – kai didžioji svorio dalis sukoncentruojama vienoje vietoje arčiau pavadėlio. Žvejojant „A“ tipo sistemėlėmis masalas lėčiau leidžiasi dugno link ir rečiau užkliūva, tačiau dažniau tampa įvairių smulkių žuvyčių (pvz.: aukšlių), zujančių paviršiniuose ir viduriniuose vandens sluoksniuose, grobiu. Tokio tipo sistemėlės dažniausiai naudojamos žūklei sudėtingo reljefo ar gausiai vandenžolėmis apžėlusiuose stiek stovinčio vandens telkiniuose, tiek ir negiliuose (iki 2–2,5 m gylio) silpnos ar vidutinės tėkmės upių ruožuose.
„B“ tipo sistemėlės dažniau naudojamos žūklei lygaus dugno gilesniuose ir srauniuose upių ruožuose, o ypač – giliose stovinčio vandens telkinių vietos, kai reikalinga, kad masalas nuskęstų prie dugno kaip tik įmanoma greičiau, be to mažiau painiojasi, todėl puikiai tinka žūklei slankiojančiomis „Waggler“ tipo plūdėmis.
Giliose ir srauniose upėse patogiau žvejoti ilga teleskopine boloniško tipo palaidyne. Plūdės boloninei meškerei kiek specifinės – plūdės korpusas būna apversto lašo, morkos ar kiaušinio formos, stora (apie 4 mm storio) iš toli matoma antenėlė, kilis pagamintas iš anglies pluošto strypelio. Tokios formos plūdės neiššoka į paviršių jei jas prilaikyti srovėje. Stora ir keliamąją galią turinti antenėle neleidžia plūdei nugrimzti, kai ją skandina dugnu besivelkantis svarelis. Lengvas anglies pluošto plūdės kilis reaguoja į kiekvieno iš svarelių krustelėjimą. Yra 2 svarelių išdėstymo žvejojant bolonine meškere būdai – itališkas ir prancūziškasis. Tradicinės itališko tipo sistemėlės gal kiek neįprastos, tačiau puikiai pritaikytos žvejybai srauniose ir akmenuotose upėse: per visą valo ilgį tarp plūdės ir suktuko su pavadėliu išdėstoma nuo 30 iki 50 mažų švino šratelių, mažėjančių nuo plūdės kabliuko link.
Žvejojant tokia sistemėle gal ir nepavyks itin toli užmesti, tačiau kabliukas su masalu plauks po vandeniu arba vilksis dugnu niekur neužkliūdamas. Itališkas svarelių išdėstymas naudojamas stiprioje srovėje gyvenančių ūsorių, šapalų, strepečių žūklei.
Prancūziškasis svarelių išdėstymo būdas yra kitoks – panaudojama tik keletas svarelių ir didžioji svorio dalis sutelkiama vienoje vietoje. Dažniausiai naudojama sunki „slyvelė“ (olivette), kurios svoris sudaro apie 70–80 proc. viso sistemėlės svorio ir 4–5 nedideli šrateliai (2 – slyvelei užfiksuoti, ir 2–3 šrateliai užspaudžiami ant valo tarp slyvelės ir pavadėlio. Vokietijos žvejai vietoje slyvelės ant valo užspaudžia keletą didelių šratelių. Prancūziškasis svarelių išdėstymo būdas yra pritaikytas žvejybai toliau nuo kranto, giliose lėtesnės tėkmės upėse. Kabliukas su masalu labai greitai pasiekia reikiamą gylį. Valo ilgis tarp plūdės ir pavadėlio dažniausiai nustatomas taip, kad masalas kartu su puse pavadėlio brauktų dugną – taip gaudomos kuojos, plakiai, karšiai.
Alanas Skothornas (Alan Scotthorne – penkiskart pasaulio čempionas, savo pirmąjį pasaulio sportinės žūklės čempiono titulą gaudydamas bolonine meškere1996-aisiais Italijoje) sukūrė savotišką itališko ir prancūziškojo svarelių išdėstymo hibridą skirtą kuojų žūklei plonu (0,12 mm skersmens) valu ir lengva 3 g keliamosios plūde: jis panaudojo 35 itin mažus (Nr. 4–8) svarelius, kaip itališkam variante, tačiau išdėliojo juos „prancūziškai“, virš suktuko su pavadėliu užspausdamas 5 svarelius Nr.8, vis mažėjančiais tarpais, o virš jų, vietoje „slyvelės“, 60 cm nuo pavadėlio užspausdamas dar 30 svarelių, suglaustų vienoje vietoje.
Re: Plūdės
... Waggler sistemėlės:
Žvejojant stovinčio vandens telkiniuose ypač vėjuotą dieną, ar užmetant masalą dideliu atstumu, geriausia naudoti vienu tašku prie valo tvirtinamas Waggler tipo plūdes – visos Waggler tipo plūdės, net ir pačios lengviausios, pasižymi išskirtinėmis balistinėmis savybėmis, kadangi didžioji svarelių dalis (60–90% viso svorio) išdėstoma prie pat plūdės, jos lekia kaip gerai paleista strėlė ar ietis, o valas, kuris tvirtinamas arti visos sistemėlės svorio centro ir kabliukas su masalu lekia iš paskos – tai labai patogu kai norint masalą užmesti prie pat kokio nendryno, krantinės ar skardžio priešingame krante.
Giliai panardinta (po vandeniu panardinama didžioji plūdės dalis, virš vandens lieka mažiau nei penktadalis) ilga „klasikinė“ Waggler tipo plūdė puikiai rodo menkiausią žuvies prisilietimą prie masalo net ir stipriai banguojant. Panardinant plūdę paskandinama ir didžioji valo dalis, apsaugant visą sistemėlę nuo šalutinio vėjo, bangų ir srovės poveikio, tam naudojamas specialus skęstantis valas. Žvejojant skęstančiu valu, jei tai leidžia žūklės sąlygos, masalas užmetamas kiek toliau nei reikia, po to meškerės viršūnėlė panardinama 20–30 cm į vandenį, tam, kad valas nugrimztų po vandeniu, ir, keliais ritės apsukimais valas įtempiamas, o plūdė pritraukiama iki numatytos vietos. Jei žūklaujama masalą užmetant itin toli, tai pirmą kartą pritraukus plūdę iki numatytos žūklavimo vietos, valo atkarpa tarp ritės ir artimiausio žiedelio nudažoma spalvotu (dažniausiai baltu) žymekliu, tam, kad žvejys kiekvieną kartą galėtų nuskraidinti ir vėliau pritraukti masalą vienodu atstumu. Žvejojant stacionariai pritvirtintomis Waggler tipo plūdėmis netoli nuo kranto ar valties, geriau naudoti kaip įmanoma plonesnį, 0,12–0,16 mm storio valą, išlaikantį vos 0,9–1,8 kg.
Klasikinės sistemėlės su „Waggler“ tipo plūdėmis yra skirtos žvejoti tiek viduriniuose vandens sluoksniuose, tiek ir prie dugno stacionariai įtvirtintomis bet kurio dydžio ir formos „Waggler“ tipo plūdėmis, kai žūklavietės ilgis neviršija meškerykočio ilgio. Montuojant šio tipo sistemėles didžioji svarelių dalis (70–90% viso svoro) išdėstoma abipus plūdę su valu jungiančio adapterio, likęs svoris 2–3 nedidelių švino šratelių pavidalu (Nr. 4–8 dydžio) lygiais tarpais išdėstomas apatiniame valo trečdalyje (matuojant nuo kabliuko). Žvejojant arčiau kranto naudojamos jautresnės Insert tipo plūdės su plona papildoma antenėle (A), o tolimiems metimams ir žūklei itin vėjuotą dieną stipriai banguojančiame ežere ar tvenkinyje – geriau matomos, tačiau mažiau jautrios plūdės su storesne iš povo plunksnos stiebo, sarkandos ar sintetinio vamzdelio pagaminta antena. Tam, kad plūdei subalansuoti reikėtų kuo mažiau švino svarelių, naudojamos pasunkintos plūdės, su korpuse stacionariai įtvirtintais arba keičiamais svareliais, skirtos itin tolimiems (iki 80 m atstumu) metimams. Žvejojant karšius, ar žuvis besimaitinančias nuo dugno, sistemėlė suderinama taip, kad apatinis mažo švino šratelio pavidalo (Nr. 4–8 dydžio) svarelis, užspaustas ant valo 12–20 cm atstumu nuo kabliuko, gulėtų ant dugno, fiksuodamas masalą kaip savotiškas inkaras.
„Waggler“ tipo plūdės sėkmingai naudojamos žvejojant silpnos ar vidutinės tėkmės upėse („B“), ypač tinka žvejoti sukūriuotame vandenyje žemiau užtvankų ar slenksčių, o taip pat siaurose upėse ar kanaluose plukdyti masalą palei priešingą krantą, tokiose vietose, kur neįmanoma užmesti įprastos „srovinio tipo“ plūdės. Žūklei srovėje naudojamos kiek storesnės, didesnės keliamosios galios 5–6 AAA keliamosios galios (t. y. galinčios plukdyti 4–5 g svorį) tiesios iš povo plunksnos, sarkandos nendrės (lot. – Saccharum Spontaneum), augančios Indijoje, stiebelio, ar plastmasinio vamzdelio pagamintos plūdės. Lyginant su įprastinės formos žūklei srovėje skirtomis plūdėmis, „Waggler“ tipo plūdės turi vienintelį trūkumą – pristabdytos ar prilaikomos jos iškart skęsta, todėl jos tinkamos tik plukdyti be prilaikymo. Skirtingai nei žvejojant stovinčio vandens telkiniuose, tiesios ir ilgos„Waggler“ tipo plūdės, naudojamos žūklei upėse, prie valo tvirtinamos ne specialiu adapteriu, o užmauta ant plūdės galo trumpa silikoninio vamzdelio atkarpėle. Žvejojant itin lėtos tėkmės upėse, plūdė iš abiejų pusių fiksuojama dviem arba keturiais svareliais, kurių svoris sudaro 60–70 % viso sistemėlės svorio, o tarp plūdės ir kabliuko lygiais tarpais užspaudžiami dar 5–6 svareliai (Nr. 1–4 dydžio) iki pat 40–50 cm ilgio pavadėlio (A). Žvejojant vidutinės tėkmės upėse – plūdė taip pat fiksuojama sunkesniais (pvz. AAA dydžio, sveriančiais 0,81 g) svareliais, o žemiau, maždaug nuo vidurio tarp plūdės ir 30–40 cm ilgio pavadėlio, lygiais tarpais ant valo užspaudžiami 2 Nr. 1 dydžio (sveriantys apie 0,27 g) ir vienas (prie pat pavadėlio) Nr. 4 (svoris apie 0,17 g) švino šrateliai. Plukdymui vidutinės tėkmės lygaus dugno upėse didesniu atstumu skirta sistemėlė montuojama panašiai, kaip ir naudojant įprastas masyvias „srovines“ plūdes – keletas didesnių svarelių, dažniausiai AAA ar SSG dydžio (sveriančių atitinkamai 0,81 g, arba 1,89 g) montuojami grandinėle 30–90 cm atstumu nuo kabliuko, o tarp šios sunkesnių svarelių grupės ir kabliuko, montuojamas vienas lengvesnis Nr. 3–BB dydžio (t. y. 0,21–0,41 g svorio).
Žvejojant lėtai besileidžiančiu masalu praktiškai visas svoris yra koncentruojamas abipus adapterio jungiančio plūdę su valu, todėl, tam, kad reikėtų segti ant valo kuo mažiau svarelių, dažniausiai naudojamos pasunkintos plūdės, ir švino svareliai daugiau naudojami plūdei tam tikroje valo vietoje fiksuoti. Jai žvejojama lengvais masalais – ant valo per vidurį tarp plūdės ir kabliuko, užspaudžiamas mažytis (Nr. 8–12 dydžio) svarelis, o jei gaudoma sunkesniais masalais (pvz.: šutintais kukurūzais) – svarelio nereikia. Tokiu būdu tiek nuo kranto, tiek ir iš valties žvejojamos viršutiniuose ir viduriniuose vandens sluoksniuose prie nendrynų ir vandens lelijų ar kitų vandenžolių sąžalynų, o taip pat ir seklumose (kur žūklė kitais būdais sunkai įmanoma). besimaitinančios kuojos ir raudės.
Lynus, karpius, didelius karšius lengviausia suvilioti ant dugno gulinčiu masalu. Sistemėlės pasirinkimas šiam žūklės būdui priklauso nuo žūklavietės ypatybių: jei žvejojama prie pat nendryno ar kitų vandens augalų sąžalyno ribos – naudojama taip vadinamoji „zumerio“ (angl. – „Zoomer rig“) sistemėlė, jei žvejojama nedidelėse „akyse“ tarp vandens lelijų – naudojama viena iš „iškylančios plūdės“ sistemėlių, itin atsargūs karpiai ar lynai seklumose taip pat gaudomi „gulinčia plūde“, o įvairių žuvų gaudymui didesniu atstumu naudojamos pusdugninės meškerės sistemėlės.
„Šia sistemėle, kaip ir lėtai besileidžiančiu masalu, nuo kranto arba iš valties žvejojama prie nendrynų ir vandens lelijų ar kitų vandens augalų sąžalynų ribos, bet, skirtingai nuo lėtai besileidžiančio masalo sistemėlės, žvejojant šiuo būdu, masalas guldomas ant dugno. Panašiai kaip ir kitose sistemėlėse didžioji svorio dalis išdėstoma abipus plūdės, o ant dugno guldomas vienintelis BB dydžio (0,41 g svorio) svarelis, užspaustas ant valo 10–12 cm atstumu nuo kabliuko.
Sistemėlėms su slankiojančiomis Waggler tipo plūdėms naudojamas storesnis, mažiausiai 0,18–0,20 mm storio skęstantis valas, todėl, kad stumdant per visą valo ilgį iš siūlo surištą taip vadinamąjį stop-mazgą“, plonesni valai užkaista ir iškarto sutrūksta pačiose netikėčiausiose vietose. Taigi, pirmiausia ant valo iš šilkinio ar sintetinio pluošto siūlo (geriau naudoti ryškios spalvos siūlą) surišamas vadinamasis stop-mazgas, fiksuojantis plūdės judėjimą valu viršutiniame taške. Stop-mazgų ruošinių surištų ant plastmasinio vamzdelio galima nusipirkti ir žūklės reikmenų parduotuvėse – tereikia tokį vamzdelį užverti ant valo, nustumti vieną mazgų nuo vamzdelio ir stipriai užtraukti paliktus laisvus siūlo galus, – mazgas užsitraukia, belieka tik nukirpti nebereikalingus siūlo galiukus ir nuimti užvertą ant valo vamzdelį su likusiais mazgų ruošiniais. Vėliau ant valo veriamas plastmasinis karoliukas – tai tartum savotiškas amortizatorius sugeriantis plūdės adapterio smūgius, neleidžiantis jam suardyti gana minkšto stop-mazgo ir apsaugantis stop mazgą nuo strigimo plūdės adapterio kiaurymėje. Vėliau, užvėrus karoliuką, ant valo užveriamas adapteris skirtas slankiojančiai plūdei prisegti ir ant valo galo pririšamas suktukas skirtas pavadėliui pririšti. Prie pat suktuko užspaudžiamas nedidelis, taip vadinamas „kontrolinis“ svarelis, padedantis pajusti telkinio dugną, 5–30 cm aukščiau jo kompaktiškai išdėstomi beveik visi svareliai, išskyrus vieną nedidelį švino šratelį, kuris segamas dar 5–10 cm aukščiau pagrindinio svorio, ir jei naudojami slankiojantys svareliai, apriboja jų eigą ir amortizuoja ne tik pagrindinio svorio, bet ir plūdės adapterio smūgius.
Žvejojant stovinčio vandens telkiniuose ypač vėjuotą dieną, ar užmetant masalą dideliu atstumu, geriausia naudoti vienu tašku prie valo tvirtinamas Waggler tipo plūdes – visos Waggler tipo plūdės, net ir pačios lengviausios, pasižymi išskirtinėmis balistinėmis savybėmis, kadangi didžioji svarelių dalis (60–90% viso svorio) išdėstoma prie pat plūdės, jos lekia kaip gerai paleista strėlė ar ietis, o valas, kuris tvirtinamas arti visos sistemėlės svorio centro ir kabliukas su masalu lekia iš paskos – tai labai patogu kai norint masalą užmesti prie pat kokio nendryno, krantinės ar skardžio priešingame krante.
Giliai panardinta (po vandeniu panardinama didžioji plūdės dalis, virš vandens lieka mažiau nei penktadalis) ilga „klasikinė“ Waggler tipo plūdė puikiai rodo menkiausią žuvies prisilietimą prie masalo net ir stipriai banguojant. Panardinant plūdę paskandinama ir didžioji valo dalis, apsaugant visą sistemėlę nuo šalutinio vėjo, bangų ir srovės poveikio, tam naudojamas specialus skęstantis valas. Žvejojant skęstančiu valu, jei tai leidžia žūklės sąlygos, masalas užmetamas kiek toliau nei reikia, po to meškerės viršūnėlė panardinama 20–30 cm į vandenį, tam, kad valas nugrimztų po vandeniu, ir, keliais ritės apsukimais valas įtempiamas, o plūdė pritraukiama iki numatytos vietos. Jei žūklaujama masalą užmetant itin toli, tai pirmą kartą pritraukus plūdę iki numatytos žūklavimo vietos, valo atkarpa tarp ritės ir artimiausio žiedelio nudažoma spalvotu (dažniausiai baltu) žymekliu, tam, kad žvejys kiekvieną kartą galėtų nuskraidinti ir vėliau pritraukti masalą vienodu atstumu. Žvejojant stacionariai pritvirtintomis Waggler tipo plūdėmis netoli nuo kranto ar valties, geriau naudoti kaip įmanoma plonesnį, 0,12–0,16 mm storio valą, išlaikantį vos 0,9–1,8 kg.
Klasikinės sistemėlės su „Waggler“ tipo plūdėmis yra skirtos žvejoti tiek viduriniuose vandens sluoksniuose, tiek ir prie dugno stacionariai įtvirtintomis bet kurio dydžio ir formos „Waggler“ tipo plūdėmis, kai žūklavietės ilgis neviršija meškerykočio ilgio. Montuojant šio tipo sistemėles didžioji svarelių dalis (70–90% viso svoro) išdėstoma abipus plūdę su valu jungiančio adapterio, likęs svoris 2–3 nedidelių švino šratelių pavidalu (Nr. 4–8 dydžio) lygiais tarpais išdėstomas apatiniame valo trečdalyje (matuojant nuo kabliuko). Žvejojant arčiau kranto naudojamos jautresnės Insert tipo plūdės su plona papildoma antenėle (A), o tolimiems metimams ir žūklei itin vėjuotą dieną stipriai banguojančiame ežere ar tvenkinyje – geriau matomos, tačiau mažiau jautrios plūdės su storesne iš povo plunksnos stiebo, sarkandos ar sintetinio vamzdelio pagaminta antena. Tam, kad plūdei subalansuoti reikėtų kuo mažiau švino svarelių, naudojamos pasunkintos plūdės, su korpuse stacionariai įtvirtintais arba keičiamais svareliais, skirtos itin tolimiems (iki 80 m atstumu) metimams. Žvejojant karšius, ar žuvis besimaitinančias nuo dugno, sistemėlė suderinama taip, kad apatinis mažo švino šratelio pavidalo (Nr. 4–8 dydžio) svarelis, užspaustas ant valo 12–20 cm atstumu nuo kabliuko, gulėtų ant dugno, fiksuodamas masalą kaip savotiškas inkaras.
„Waggler“ tipo plūdės sėkmingai naudojamos žvejojant silpnos ar vidutinės tėkmės upėse („B“), ypač tinka žvejoti sukūriuotame vandenyje žemiau užtvankų ar slenksčių, o taip pat siaurose upėse ar kanaluose plukdyti masalą palei priešingą krantą, tokiose vietose, kur neįmanoma užmesti įprastos „srovinio tipo“ plūdės. Žūklei srovėje naudojamos kiek storesnės, didesnės keliamosios galios 5–6 AAA keliamosios galios (t. y. galinčios plukdyti 4–5 g svorį) tiesios iš povo plunksnos, sarkandos nendrės (lot. – Saccharum Spontaneum), augančios Indijoje, stiebelio, ar plastmasinio vamzdelio pagamintos plūdės. Lyginant su įprastinės formos žūklei srovėje skirtomis plūdėmis, „Waggler“ tipo plūdės turi vienintelį trūkumą – pristabdytos ar prilaikomos jos iškart skęsta, todėl jos tinkamos tik plukdyti be prilaikymo. Skirtingai nei žvejojant stovinčio vandens telkiniuose, tiesios ir ilgos„Waggler“ tipo plūdės, naudojamos žūklei upėse, prie valo tvirtinamos ne specialiu adapteriu, o užmauta ant plūdės galo trumpa silikoninio vamzdelio atkarpėle. Žvejojant itin lėtos tėkmės upėse, plūdė iš abiejų pusių fiksuojama dviem arba keturiais svareliais, kurių svoris sudaro 60–70 % viso sistemėlės svorio, o tarp plūdės ir kabliuko lygiais tarpais užspaudžiami dar 5–6 svareliai (Nr. 1–4 dydžio) iki pat 40–50 cm ilgio pavadėlio (A). Žvejojant vidutinės tėkmės upėse – plūdė taip pat fiksuojama sunkesniais (pvz. AAA dydžio, sveriančiais 0,81 g) svareliais, o žemiau, maždaug nuo vidurio tarp plūdės ir 30–40 cm ilgio pavadėlio, lygiais tarpais ant valo užspaudžiami 2 Nr. 1 dydžio (sveriantys apie 0,27 g) ir vienas (prie pat pavadėlio) Nr. 4 (svoris apie 0,17 g) švino šrateliai. Plukdymui vidutinės tėkmės lygaus dugno upėse didesniu atstumu skirta sistemėlė montuojama panašiai, kaip ir naudojant įprastas masyvias „srovines“ plūdes – keletas didesnių svarelių, dažniausiai AAA ar SSG dydžio (sveriančių atitinkamai 0,81 g, arba 1,89 g) montuojami grandinėle 30–90 cm atstumu nuo kabliuko, o tarp šios sunkesnių svarelių grupės ir kabliuko, montuojamas vienas lengvesnis Nr. 3–BB dydžio (t. y. 0,21–0,41 g svorio).
Žvejojant lėtai besileidžiančiu masalu praktiškai visas svoris yra koncentruojamas abipus adapterio jungiančio plūdę su valu, todėl, tam, kad reikėtų segti ant valo kuo mažiau svarelių, dažniausiai naudojamos pasunkintos plūdės, ir švino svareliai daugiau naudojami plūdei tam tikroje valo vietoje fiksuoti. Jai žvejojama lengvais masalais – ant valo per vidurį tarp plūdės ir kabliuko, užspaudžiamas mažytis (Nr. 8–12 dydžio) svarelis, o jei gaudoma sunkesniais masalais (pvz.: šutintais kukurūzais) – svarelio nereikia. Tokiu būdu tiek nuo kranto, tiek ir iš valties žvejojamos viršutiniuose ir viduriniuose vandens sluoksniuose prie nendrynų ir vandens lelijų ar kitų vandenžolių sąžalynų, o taip pat ir seklumose (kur žūklė kitais būdais sunkai įmanoma). besimaitinančios kuojos ir raudės.
Lynus, karpius, didelius karšius lengviausia suvilioti ant dugno gulinčiu masalu. Sistemėlės pasirinkimas šiam žūklės būdui priklauso nuo žūklavietės ypatybių: jei žvejojama prie pat nendryno ar kitų vandens augalų sąžalyno ribos – naudojama taip vadinamoji „zumerio“ (angl. – „Zoomer rig“) sistemėlė, jei žvejojama nedidelėse „akyse“ tarp vandens lelijų – naudojama viena iš „iškylančios plūdės“ sistemėlių, itin atsargūs karpiai ar lynai seklumose taip pat gaudomi „gulinčia plūde“, o įvairių žuvų gaudymui didesniu atstumu naudojamos pusdugninės meškerės sistemėlės.
„Šia sistemėle, kaip ir lėtai besileidžiančiu masalu, nuo kranto arba iš valties žvejojama prie nendrynų ir vandens lelijų ar kitų vandens augalų sąžalynų ribos, bet, skirtingai nuo lėtai besileidžiančio masalo sistemėlės, žvejojant šiuo būdu, masalas guldomas ant dugno. Panašiai kaip ir kitose sistemėlėse didžioji svorio dalis išdėstoma abipus plūdės, o ant dugno guldomas vienintelis BB dydžio (0,41 g svorio) svarelis, užspaustas ant valo 10–12 cm atstumu nuo kabliuko.
Re: Plūdės
...Svarbu, kad kam padėtų - bent jau žinos kokius klausimus užduoti
Šiaip tai čia senų mano straipsnių ("ŽvejOK") ištraukos
![Smile :)](./images/smilies/icon_e_smile.gif)
-
- Posts: 107
- Joined: 25 Oct 2015, 21:13
- Miestas: Šilalė
Re: Plūdės
Namui pamatus galima išpilti, kol desėtką plūdikių pagaminsi ![Smile :)](./images/smilies/icon_e_smile.gif)
![Smile :)](./images/smilies/icon_e_smile.gif)
Re: Plūdės
...patikėk - jei rankos iš teisingos vietos auga, - gaminasi tikrai greitai ![Smile :)](./images/smilies/icon_e_smile.gif)
![Smile :)](./images/smilies/icon_e_smile.gif)